Dijabetes tipa 2 je bolest koja je povezana sa mnogim životnim problemima, uključujući i visok krvni pritisak, koji se često naziva i tihi ubica.
Iako genetski faktori mogu uticati na to da budemo podložni dijabetesu, ipak postoje dobre veijsti. Rano uvođenje nekih ključnih promjena u ishranu mogu da smanje rizik, ali i razvoj same bolesti.
Endokrinolozi otkrivaju koja hrana je toliko štetna da može da izazove dijabetes:
Hrana broj 1 koja uzrokuje dijabetes, prema endokrinolozima je:
“Prekomjerna konzumacija slatke hrane i pića može dovesti do insulinske rezistencije, ključnog faktora u razvoju dijabetesa”, objašnjava dr Marija Tereza Anton, MD, endokrinolog i edukator. “Ali smanjenje dodanih šećera je jednostavan, ali moćan korak u upravljanju rizikom od dijabetesa”, kaže ona.
Dr Rekha Kumar, MD, endokrinolog i glavni medicinski službenik Found-a se slaže, posebno kada su u pitanju napici zaslađeni šećerom kao što su voćni sok i gazirana pića. “Oni su bogati kalorijama i šećerom, često fruktozom, što je verzija šećera koja dovodi do insulinske rezistencije”.
“Redovno uživanje u slatkim poslasticama ili hrani sa visokim sadržajem ugljenih hidrata može povećati nivo šećera u krvi, stavljajući povećan stres na insulinski odgovor tijela”, kaže dr Anton, dodajući da je umjerenost ključna, kao i da se vodi računa o veličini porcija. Mjerenje hrane, ispijanje velike čaše vode prije obroka i polagano žvakanje su nekoliko korisnih načina da prestanete sa prejedanjem.
Rafinisani šećer se može naći u svemu, od konzerviranog voća i dezerta na bazi mliječnih proizvoda do upakovanih peciva. Ako imate želju za slatkim uzmite pravo voće koje će napraviti veliku razliku kada je zdravlje u pitanju.
Šećer se nalazi i u prelivima za salatu, sosovima koje koristimo stalno da bismo uljepšali ukus mesa.
Ugljikovi hidrati
“Izbjegavanje namirnica poput bijelog hljeba, slatkih žitarica i pržene hrane može doprinijeti opštem zdravlju i pomoći u upravljanju rizikom od dijabetesa”, tvrdi doktor Anton.
Šta jesti umjesto toga?
Povećajte unos svježeg povrća, vlakana i nemasnih proteina. Uz svaki obrok jedite po činiju sveže sezonske salate.
Šta još da radimo kako bismo smanjili šećer?
“Aktivni mišići bolje obrađuju šećer”, kaže doktor Anton i dodaje da 150 minuta nedjeljno treba imati aktivan trening i 75 minuta nedjeljno snažnog treninga.
To može biti: trčanje, planinarenje ili vožnja bicikla.
Ključno za snižavanje šećera u krvi je ishrana i vježbanje, ali i smanjivanje stresnih situacija, kao i aktivan san.
“Kronični stres i nedostatak sna mogu uticati na nivoe hormona i doprinijeti rezistenciji na inzulin”, kaže ona “tako da je prihvatanje holističkog pristupa blagostanju od suštinskog značaja za prevenciju dijabetesa i promovisanje ukupne dugovječnost”.
Suplementi takođe mogu biti korisni posebno vitamin D i magnezij. Dr Anton preporučuje da se konsultujete sa svojim ljekarom prije uzimanja novih lijekova ili suplemenata, prenose Nezavisne Novine.
![](https://svevijesti.ba/wp-content/uploads/2022/05/svevijesti-1.png)